Papildināts (18:37) – Prokurore: Notiesātā tēva un dēla netiklās darbības nav bijušas tādas, lai piemērotu cietumsodu
![Papildināts (18:37) – Prokurore: Notiesātā tēva un dēla netiklās darbības nav bijušas tādas, lai piemērotu cietumsodu](https://cdn.liepajniekiem.lv/lv/thumbnails/2000x2000x1/2015/07/08d7-5ddece3211714.jpg)
LETA
Vakar Liepājas tiesā notiesātā tēva un dēla netiklās darbības ar mazgadīgo nav bijušas tādas, lai viņiem piemērotu cietumsodu, un apsūdzības uzturētāju piemērotais sods apmierina, aģentūrai LETA komentēja Liepājas prokuratūras prokurore Ligita Arāja, kas šajā lietā uzturēja apsūdzību.
Viņa apstiprināja, ka vakar Liepājas tiesa tēvu sodīja ar piespiedu darbu uz 240 stundām un probācijas uzraudzību vienu gadu, bet viņa dēlu – ar 200 stundu piespiedu darbu un probācijas uzraudzību. Abiem solidāri jāatmaksā valstij cietušajai izmaksātā kompensācija 1120 eiro, kā arī katram jāatmaksā valstij ar tiesāšanos un advokāta pakalpojumiem saistītie izdevumi – 201,97 eiro katram. Sodu iespējams pārsūdzēt Kurzemes Apgabaltiesā.
Liepājas tiesas tiesneša palīdze Velga Lūka informēja, ka šī krimināllieta tika skatīta slēgtā tiesas sēdē, un pilnais spriedums būs pieejams 20.jūlijā. Spriedumu varēs pārsūdzēt desmit dienu laikā no pilna sprieduma pieejamības dienas.
Prokurore aģentūrai LETA komentēja, ka viņai nepieciešams iepazīties ar pilno spriedumu, bet pēc saīsinātā sprieduma nolasīšanas apsūdzība pagaidām nesaskata pamatu spriedumu pārsūdzēt, jo apsūdzībā prasītais sods bijis pat nedaudz vieglāks.
Prokurore pastāstīja, ka ir dzirdējusi par varbūtējo sašutumu vai neizpratni sabiedrībā, un viņa to izskaidroja ar to, ka cilvēki izdarot secinājumus, nezinādami lietas apstākļus. Viņa atgādināja, ka jebkuram noziegumam ir dažādas smaguma pakāpes, un šāds noziegums nav bijis tāda smaguma, turklāt apsūdzētajiem apsūdzībā un spriedumā paredzēts tāds sods, kādu par viņu izdarīto nosaka likums.
“Tiešām ir gadījumi, kad man pašai gribētos teikt, ka noziedznieki pelnījuši, lai viņus “dzīvus zemē ieraktu”, bet šo vīriešu nodarītais nav tādā pakāpē, un sabiedrības attieksmi vērtēju kā neadekvātu apstākļu nezināšanas dēļ,” komentēja prokurore.
Viņa uzsvēra, ka vīrieši sodīti pēc tāda Kriminālllikuma 162.panta traktējuma, kāds tas bijis spēkā līdz 2014.gada 15.maija grozījumiem, un šādā redakcijā šis pants starp soda mēriem paredzēja arī piespiedu darbu.
Abi vīrieši bija apsūdzēti pēc Krimināllikuma 162.panta 2.daļas vecajā redakcijā – par netiklu darbību izdarīšanu ar mazgadīgo, par ko attiecīgajā redakcijā likumā paredzēts sodīt ar brīvības atņemšanu uz laiku līdz pieciem gadiem vai ar īslaicīgu brīvības atņemšanu, vai ar piespiedu darbu, vai ar naudas sodu un ar probācijas uzraudzību uz laiku līdz trim gadiem vai bez tās.
Prokurore pauda, ka tāpat bijis jāņem vērā, ka abi vīrieši agrāk nav tiesāti un viņi pozitīvi raksturoti, tāpat bijuši vainu mīkstinoši apstākļi, tāpēc piemēroto sodu viņa uzskata par adekvātu un atbilstošu likumam.
Ģenerālprokuratūras Krimināltiesiskā departamenta virsprokurors ir uzdevis Kurzemes tiesas apgabala prokuratūras virsprokuroram pārbaudīt Liepājas tiesas sprieduma likumību un izvērtēt Liepājasprokuratūras prokurores rīcību lietā, kurā par netiklu darbību izdarīšanu ar mazgadīgo tēvs un dēls sodīti ar piespiedu darbu, aģentūru LETA informēja prokuratūrā.
Arī Tieslietu ministrija pēc pilna sprieduma pieejamības 20.jūlijā sola pārbaudīt šo situāciju.
Tikmēr, abiem apsūdzētajiem – Jevgeņijam Smirečanskim un Oļegam Smirečanskim, esot ļoti liels kauns par izdarīto, aģentūrai BNS otrdien pastāstīja Smirečansku aizstāve zvērināta advokāte Linda Elsberģe.
“Protams viņiem bija ļoti liels kauns par izdarīto un viņi vēlējās to pēc iespējas ātrāk aizmirst, tieši tāpēc, ka viņiem bija kauns par to, ko ir izdarījuši. Nebija nekāda tāda dziļāka vērtējuma, izvērtējuma par šīm te darbībām,” skaidroja aizstāve.
Tāpat Smirečanski izdarīto nožēlo, taču nevar izskaidrot, kādēļ veikuši netiklas darbības ar mazgadīgo meiteni.
Komentējot iepriekš izskanējošo informāciju, ka apsūdzētais – Jevgeņijs Smirečanskis – netiklās darbības (ar toreiz piecus gadus veco meiteni) veicis ilgstošā laika posmā – no 2009.gada līdz 2014.gada februārim, savukārt Oļegs Smirečanskis – laika posmā no 2011. līdz 2012.gadam, Elsberģe norādīja, ka apsūdzētie noziedzīgās darbības ar mazgadīgo meiteni neveica sistemātiski.
“Darbības nebija sistemātiskas, tie bija burtiski kaut kādi pāris atsevišķi gadījumi, tas nebija tā, ka tas notika katru dienu,” viņa pauda.
Tāpat viņa skaidroja, ka meitenes mātei ir atņemtas aprūpes tiesības un meitene ir nodota adopcijai uz ārvalstīm.
Aizstāve piebilda, ka abiem apsūdzētajiem piemērotais sods tika noteikts atbilstoši Krimināllikuma redakcijai, kas bija spēkā uz noziedzīga nodarījuma izdarīšanas brīdi. Proti, 2009. un 2011.gadā Krimināllikuma redakcija ir bijusi “maigāka”.
Pilns tiesas spriedums šajā lietā būs pieejams nākamās nedēļas sākumā.
Smirečansku aizstāve arī pastāstīja, ka spriedumu noteikti nepārsūdzēs, jo “uzskatām, ka šis sods ir pienākošs.”
Liepājas bāriņtiesas vadītāja Taiga Ziemele Latvijas Radio pastāstījusi, ka institūcijas redzeslokā cietusī meitene nonāca tāpēc, ka viņas aprūpētāja – vecmāmiņa – nespēja pienācīgi parūpēties par bērnu. Tikai pēc meitenes nodošanas adopcijai kļuva zināms par seksuālo vardarbību.
“Ir bijušas pieredzē citas lietas, kur soda mērs nav bijis ļoti stingrs vai saistīts ar brīvības atņemšanu,” atzinusi Ziemele, “ja man jārunā par konkrēto bērnu, kurš cietis no šiem cilvēkiem, tad jāsaka paldies apstākļiem, kādi ir šobrīd, ka bērns nenonāks nekad saskarē ar šiem cilvēkiem un noteikti netiks apdraudēts. Ir runa par to, vai šīs personas patiešām izdarīs secinājumus un vai nekad necietīs neviens cits bērns.”
Cietušās meitenītes advokāte Sandra Sprūde atzinusi, lai gan situācija neesot vienkārša, viņa spriedumu pārsūdzēšot. Advokāte pauda, ka viņa lūdza piespriest vīriešiem nosacītu brīvības atņemšanu un probācijas uzraudzību, viņiem būtu jāsadarbojas ar probācijas dienestu, kas strādā ar šādiem noziedzniekiem, ar viņiem strādātu psihologs, lai viņu nodarījumi neatkārtotos, un, ja viņi nepiedalītos šajās programmās, viņiem piemērotu reālu brīvības atņemšanu.
Advokāte uzsvēra, ka izvarošana nav notikusi, bija konstatētas netiklas darbības.